Author: Ann Berit Lauritsen MLS-Mølleskolen

Kære børn i 1.c
I dag er det d. 1. december, og jeg skriver dette brev til jer, for at fortælle jer noget om julen.
I dag vil jeg gerne fortælle jer, hvorfor det egentlig hedder jul. I gamle gamle dage for mange hundrede år siden talte man det samme sprog i Danmark, Norge, Sverige og på Island. Man kalder det ”oldnordisk”, fordi det er old-gammelt. Hvis du besøger Sverige eller Norge i dag, så kan du høre, at børn i Sverige og Norge taler et sprog, som lyder lidt ligesom det sprog, vi taler i Danmark.
Dengang vi alle sammen talte ”oldnordisk” - dengang vikingerne levede i Danmark og alle troede på Odin og Thor - dengang holdt man en fest - en vinterfest. Om vinteren er det mørkt og koldt, men på et bestemt tidspunkt vender det - og så bliver det lysere igen. Lige på det tidspunkt holdt man et stor fest. Man kaldte den ”jol” - eller ”Yule”. Ordet betyder faktisk ”fest” eller ”højtid” på oldnordisk. Dengang holdt man festen i januar. Men da man bestemte sig for at fejre Jesus fødsel d. 24. december, så flyttede man julefesten hen i december, og så blev julen til en fest for Jesus fødselsdag. Nu ved I, hvorfor jul hedder jul.
Hav en dejlig dag. Kh. Julius Nissen.
P.S. Jeg skulle hilse fra Julemanden. Han har ret travlt med at gøre klar til jul i sit julehus på Grønland. Han kigger nok forbi jer alle sammen juleaften.

Kære børn i 1.c
I dag er det d. 2. december. Måske har I set julekalender på TV i går? Jeg er ret spændt på, hvilken julekalender børn ser nu om dage. Da jeg var en lille nissedreng for 214 år siden, så fandtes der slet ikke julekalender på TV. Der fandtes nemlig slet ikke TV.
I 1962 lavede man første gang julekalender på TV for børn. Det er ret mange år siden. Præcis 58 år siden. Måske kender du en, som var barn dengang?
Den første julekalender på TV for børn hed: ”Historier fra hele verden”. Den handlede slet ikke om jul og nisser. Det, synes jeg, er ret strengt, men sådan var det altså. Den handlede om børn og deres liv i fremmede lande.
Og der var 24 afsnit. Et for hver dag i december lige indtil juleaften.
Der var også en kalender af pap, som havde låger. Hver dag skulle børn åbne en låge, og så var der et billede bag lågen. Det billede passede lige til det, som skete i julekalenderen på TV netop den dag.
Dengang var der kun EN julekalender på TV.
Du har ret mange julekalendere, du kan vælge imellem.
Den nye julekalender i år hedder: ”Julefeber”, men du kan også se ”Juleønsket” - og ”Alletiders jul” med Pyrus. Du kan se Nissebanden og Sebastians jul. Mon du har tid til at se dem alle sammen? Jeg skal i hvert fald se ”julefeber”. Der er så travlt i julemandens værksted på Grønland. Men vi får lov at holde lidt fri, når der kommer julekalender på TV.
Hav det godt. Kærlig hilsen Julius Nissen

Kære børn i 1.c
I dag er det d. 3. december. Har I pyntet op derhjemme? Vi er i hvert fald godt i gang i Julemandens værksted. Der er nisser og engle. Der er guirlander og forgyldte grankogler. Jeg lavede et kæmpestort julehjerte i går, som hænger på døren til Julemandens kontor. Det meste af vores julepynt er lavet af papir, men for 300 år siden brugte man faktisk både sukker og æbler til at lave julepynt af. I julesangen: ”Højt fra træets grønne top”, synger man: ”først skal træet vises, siden skal det spises.” Man spiste jo ikke grantræet, men man spiste sukker– og æblepynten. I Tyskland brugte man også kartofler, der var dyppet i guldmaling, til at hænge på træet. Mærkeligt, ikke?
Dengang pyntede man ikke så meget i resten af huset. Det var kun juletræet, som blev pyntet. I dag har vi nisser, engle og lys allevegne. På Julemandens værksted har vi lyskæder udenfor, som lyser op, når det er mørkt.
Jeg kan huske for 70 år siden, hvordan man begyndte at pynte op i stuerne hjemme hos menneskene. Pludselig var det ikke kun juletræet, men også vinduer og døre, hylder og reoler, der skulle pyntes med kravlenisser og juledekorationer. Kender I kravlenisser? Det er tegninger af nisser, som gør alle mulige sjove ting. I får lige et billede af nogle kravlenisser på bagsiden af brevet. Så kan I se, hvad jeg mener.
Nå, nu må jeg videre. Julemanden kalder på mig. Jeg skal reparere sløjfemaskinen.
Hav det godt. Kærlig hilsen Julius Nissen

Kære børn i 1.c
I dag er det d. 4. december, og vi skal snart holde week-end. På søndag skal vi igen tænde advendtskransen. Mon I har en advendtskrans derhjemme?
De sidste fire søndage, inden det er juleaften, tænder man et lys. Den første søndag tænder man kun et lys. Anden søndag tænder man to lys og sådan bliver man ved, indtil den sidste søndag inden juleaften, hvor man tænder alle fire lys. I gamle dage var en advendtskrans en ring af gran med fire lys på. Der var smukke silkebånd i grankransen, så den kunne hænge fra loftet.
Ved I hvorfor, man tænder lys om søndagen her i december?
Ordet ”Advendt” kommer fra et gammelt sprog, der hedder ”latin”. Adventus Domini - betyder ”Herrens komme”. Herren er faktisk Jesus, og det er jo hans fødselsdag vi fejrer, når vi holder jul. Adventus lyder sådan lidt mærkeligt på dansk, så vi kalder det bare ”advendt”. Tænk, hvis man skulle lave en adventus-krans og tænde adventus-lys…. Lidt skørt, ikke?
Nå, men vi tænder altså adventslysene i advendtskransen for at vise, at vi venter på Jesus. Vi venter på juleaften, hvor vi fejrer hans fødselsdag.
Der findes faktisk en advendtssang, som jeg håber, I vil synge. Den hedder: ”Så tænder vi et lys i kvæld.” Jeg sætter lige teksten her på bagsiden af brevet. Måske jeres lærer vil læse det for jer. Måske kan I endda lære sangen?
Nå, jeg må hellere komme tilbage til gavepapirmaskinen.
Hav det godt. Kærlig hilsen Julius Nissen

Så tænder vi et lys i kvæld
Daniel Hellden 1964 Inger Hagerup
1 Så tænder vi et lys i kvæld,
vi tænder det for glæde,
Det står og skinner for sig selv
og os, som er til stede,
Så tænder vi et lys i kvæld,
vi tænder det for glæde,
2 Så tænder vi to lys i kvæld,
to lys for håb og glæde.
De står og skinner for sig selv
og os, som er til stede.
Så tænder vi to lys i kvæld,
to lys for håb og glæde.
3 Så tænder vi tre lys i kvæld,
for længsel, håb og glæde.
De står og skinner for sig selv
og os, som er til stede.
Så tænder vi tre lys i kvæld,
for længsel, håb og glæde.
4 Vi tænder fire lys i kvæld
og la'r dem brænde ned,
for længsel, glæde, håb og fred,
men mest alligevel
for fred på denne lille jord,
hvor menneskene bor.
hvor menneskene bor.